Прага

Praga



Прага (по чески Praha) јесть гловни грод и највише велики грод од Чехија.

Од средньовечије, Прага јесть једин из највише красиве европејске гроди. Она јесть часто називана "Грод од 100 вежи" или "Сердце од Европа". Прага била место, где многе торгов`ци, артисти и изумители стречали.

Прага јесть полна од историчне монументи и показује все артистичне стили. Исторични центр од Прага јесть розместени на оба бреги од река Влтава. Исторични центр состоја сја из шесть части, кторе више рано били незалежне гроди, але били дане заједно в 18о столетије: Старе Место, Јосефов, Нове Место, Мала Страна, Храдчани и Вишеград. Принц Борживој заложил замок Пражски Град. В Прага су многе музеји, галерији, театри, концертне сали и ине историчне будин`ки.

= Историја =



Највише ране обитатели од область, кторе ми знамо, жили в долина около река Влтава около год 500 пред наша ера. Словјанске племена пришли в Бохемија около год 500 в наша ера. Јесть легенда об то, јак грод Прага почал сја. Принцеса Либуше, лидерица од словјанско племено, вибрала прости сельан Пржемисл, чо би он стал јеј муж. Она сказала к нему, чоби он шел, нашел село на бреги од Влтава и почал грод там. Грод стал Прага, владана од Пржемисловици.

В друга половина од 9о столетије, первопочаточне фортификацији од замок били вибудоване. В час од влада од Вацлав в 10о столетије, церкев од свјати Вит била вибудована в Пражски Град. Вацлав бил убити од свој брат, когда он шел в церкев. Он бил више поздно учинени свјати. В початок од 11о столетије, Пржемисловици почали мать моц тож в Моравија. Вратислав 2и бил перви монарх називани чески кроль.

Владатель Вацлав 1и владал јак чески кроль од год 1230. Он поддержовал уметность. Многе нем`ци пришли жить в Прага. В год 1257, кроль Пржемисл Отокар 2и заложил Мала Страна, чоби нем`ци жили там. Последни кроль из династија Пржемисловици бил Вацлав 3и. Он бил убити в Моравија.

В час од средньовечије, Прага стала много важна јак гловни грод од Свјата Римска Империја владана од Карл 4и (1316-1378), ктори бил највише моцни владатель в Европа в тутто времено. Карл учинил Прага велики грод, он вибудовал Катедрала од Свјати Вит, университет и прославени Карлов Мост, ктори јешче тутчас јесть.

После Карл 4и, многе спори и борьби били в Прага. Свјашченик Јан Хус казал, чо Римскокатолична Церкев стала презмерно моцна. Он бил арештовани и спалени. Многе чловеки соглосили с то, чо Хус казал. Тутти чловеки били називане хусити. Они метнули многе важне католичне чловеки из окно (називано "дефенестрација"). Више многе борьби следовали, и в час од многе годи, ческо кролевство било владане од кроли, кторе жили в ине краји.



Од год 1526, Хабсбурги владали ческо кролевство. Они били католики и владали Свјата Римска Империја. В год 1576, император Рудольф 2и учинил Прага гловни грод вместо Ведна. Прага стала знову богати грод, и чловеки могли бить јак католики, так и протестанти. После Рудольф 2и били многе религијне борьби и некторе чловеки били метнуте из окно. Конечно, тутти борби стали часть од тридесатлетијна војна. Когда Фердинанд 2и виграл, многе протестанти одшли из крај. Нове будин`ки в Прага били будоване по барок. Немецки јазик, не чески, бил официальни. Прославена императорица Марија Терезија мала 16 дета, меджу ним тож Марија Антуанета, ктора стала французска крольовна. Когда јеј син Јосеф 2и владал, чловеки закончили борьби за религија. Чловеки могли више свободно казать, чо они мислијут, и нијако рабство уже небило. Прага мала три части: Старе Место, Мала Страна, Нове Место. Била многа культура. Прославене чловеки, на пример Вольфганг Амадеј Моцарт, посешчали грод часто.

В 19о столетије, промисл пришел в Прага. Будовали фабрики и железница меджу Прага и Ведна. Чески националистични мувемант стал много силни после год 1848. Чехи хотели употребјать свој власни јазик вместо немецки. Композитори Бедржих Сметана и Антонин Дворжак писали музика об свој крај и часто употребјали ческе народне песни. Национальни Театр бил отворени в год 1881.

В јуни 1914, арцивојевода Франц Фердинанд, наследник на хабсбургски трон, бил убити. То причинило перва светна војна. После војна, незалежна република називана Чехословакија била изтворена и Прага стала јеј гловни грод. Она состојала сја из Бохемија, Моравија, Словакија и Карпатска Рус. В год 1938, Адолф Хитлер вторгнул в крај. Прага била освободена од советска армија в мај 1945. Але комунисти скоро схватили моц и крај бил владани од комунистична партија, ктора послушала Советски Сојуз. Лидер Александр Дубчек постепно пробовал чинить реформи, але в год 1968, Советски Сојуз послал танки в Чехословакија, чоби он обновил своја моц.

Демократија пришла в Чехословакија в год 1989, когда Аксамитна Револуција стала се - на пример в Прага на Вацлавска Плошчадь. В год 1993, Чехословакија розделила сја на две держави - Чехија и Словакија. Оба тутти держави су тутчас часть од Европејска Унија.

= Культура =



Од спаднутије од Железна Завеса в год 1990, Прага стала једно из највише попульарне туристичне места в Европа. Она ма будин`ки из 13о столетије, кторе су јешче тутдень. Пражски Град јесть највише прославени. Карлов Мост јесть тутчас затворени дльа транспорт, чоби пешеходи могли ходить на мост и куповать сувенири. В Прага су многе музеји, палаци и театри. Туристи обично идут в плошчадь Староместске Наместије в центр од Прага. Там су многе историчне будин`ки из различне столетија и Статуја од Јан Хус. Прославени астрономични часовник јесть на стена од ратуш од Старе Место. В Прага су музеји посвјатене дльа прославене чловеки, на пример Бедржих Сметана, Антонин Дворжак и Франц Кафка. Театр Ставовске Дивадло јесть једин из највише старе театри в Европа. Он бил вибудовани в 1780е годи и опера Дон Джовани од Вольганг Амадеј Моцарт мала премера там.

Прага јесть на список од Светне Наследство од Јунеско.



= Економика =

Прага била важна в економично житије од територија од тутчасна Чехија од 19о столетије, когда регион розвил промисл. Текстиль и машини су робене и експортоване в многе краји. Једа, електроника и хемикалији су продуковане. Немало половина од чловеки, кторе работајут, су жени.

Прага става грод, где многе меджународне компанији мајут своје централи. Од поздне 1990е годи, Прага стала попульарно место, где многе холивудске фильми су фильмоване.

= Университети =

В грод су некторе университети, на пример Карлов Университет, највише стари университет в средньа и восходна Европа, заложени в год 1348.

= Транспорт =



Прага ма три линији од метро, и многе линији од трамвај и автобус меджу предместије и центр. Јесть тож фуникульор на узвисина Петржин и лифт в Зоологични Парк Прага. Все тутти служби мајут једна билетна система.

Појезди из Прага јехајут в велике гроди в соседне краји.

Модерни Аеропорт Прага-Рузине јесть употребјани од многе авиалинији, на пример Ческе Авиалинији.